![](https://ugccif.org.ua/wp-content/uploads/2023/12/c08754cd066e0a92.jpg)
![](https://ugccif.org.ua/wp-content/uploads/2023/12/c08754cd066e0a92.jpg)
Про це повідомляє Департамент інформації УГКЦ.
Головним науковим координатором проєкту і водночас науковим координатором зі Старого Завіту/Грецька Біблія (Септуагінта) Блаженніший Святослав іменував п. Василя Баботу, науковим координатором зі Старого Завіту/Єврейської Біблії — п. Олега Правця, Нового Завіту — о. Романа Островського.
Координаційній групі доручено за 10 років перекласти Святе Письмо українською з єврейської, арамейської та грецької мов.
У Декреті Блаженніший Святослав процитував документ Другого Ватиканського собору «Dei Verbum», який говорить: «Необхідно, щоб вірні мали широкий доступ до Святого Письма. З цієї причини від початку Церква зробила власним давньогрецький переклад Старого Завіту під назвою Септуагінта і завжди вшановує інші східні та латинські версії, зокрема ту, яка називається Вульгата. Однак, оскільки Слово Боже має бути доступним для кожного в будь-який час, Церква з материнською турботою дбає про те, щоби відповідні та правильні переклади були зроблені різними мовами, бажано починаючи з оригінальних текстів священних книг» (п. 22).
Тож Слово Боже, йдеться в Декреті, має бути висловлене сучасною літературною мовою, щоб читачі й слухачі його якнайкраще розуміли та могли відповісти на нього своєю вірою. Патріарх додав, що цей переклад Біблії «починаємо в час, коли на наших землях триває жорстока загарбницька війна, яку розпочав російський агресор, із великою надією, що Господь дарує нам перемогу і справедливий мир», і уділив благословення.
Блаженніший Святослав також закликав вірних Церкви супроводити працю групи своїми молитвами.
Як зазначають члени координаційної групи, в Україні, як і за її межами, протягом століть видавалися різні переклади Святого Письма українською мовою, деякі були часткові, а інші — повні. В УГКЦ найвідоміший переклад о. Івана Хоменка (1963 року, з поправками 1983 та 2004 років), який вважається офіційним. Також у 2020 та 2023 роках були представлені переклади о. Рафаїла Турконяка, які видало Українське біблійне товариство.
Для нового перекладу кожної біблійної книги буде призначено одного перекладача-бібліста, а в окремих випадках — висококваліфікованого філолога зі семітських мов, одного рецензента-бібліста та одного рецензента-філолога з біблійних мов. Кінцевий текст перевірять два фахівці української мови.
«Спочатку плануємо перекласти П’ятикнижжя та Історичні книги, Пророчі книги, Іванівський корпус та католицькі послання. Згодом — розпочати наступну частину: Псалми та Мудрісні книги, Синоптичні Євангелія, Діяння апостолів і Павлівський корпус. Вважаємо доцільним видавати окремими томами біблійні книги, що відкриє можливість до ширшого обговорення перекладу та критики, а вже згодом повний офіційний переклад Святого Письма. Також розглядаємо можливість видати переклад біблійних книг із поясненнями», — зазначають члени координаційної групи п. Василь Бабота, п. Олег Правець та о. Роман Островський.
Департамент інформації Івано-Франківської Архієпархії УГКЦ